Novosti
![](https://storage.googleapis.com/informator-production/uploads/images/news/image/4363/medium_apartment-6490208_1920.jpg)
05.03.2022.
APN sa 14 banaka sklopio ugovore o subvencioniranju stambenih kredita
Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama (APN) u petak je objavila popis 14 banaka s kojima je sklopljen ugovor o davanju subvencioniranih stambenih kredita, pri čemu se najviše efektivne kamatne stope koje su banke ponudile kreću od 1,99 posto do 3,50 posto.
Naime, APN je 16. veljače objavio poziv kreditnim institucijama za prikupljanje ponuda za sklapanje ugovora o davanju subvencioniranih kredita, one su se zaprimale do 24. veljače, a dan poslije, 25. veljače, održano je i javno otvaranje ponuda.
Nakon evaluacije i obrade ponuda, APN je sa svih 14 kreditnih institucija koje su dostavile ponude naposljetku i sklopio ugovor o subvencioniranju stambenih kredita.
Građanima su najnižu efektivnu kamatnu stopu, od po 1,99 posto i za kunske i eurske kredite, ponudile Erste&Steiermarkische banka i Karlovačka banka.
Hrvatska poštanska banka (HPB) je za kredite i u kunama i eurima istaknula efektivnu kamatnu stopu od 2,05 posto, OTP banka od 2,18 posto, a Zagrebačka banka (Zaba) od 2,19 posto.
Istu efektivnu kamatnu stopu za kredite u kunama i eurima daju još i Agram banka, od 2,34 posto, Privredna banka Zagreb (PBZ), od 2,37 posto, Podravska banka, 2,49 posto, Kent banka, 2,60 posto, Samoborska banka, 2,82 posto, te Croatia banka, 3,50 posto.
Tri su banke koje za subvencionirane stambene kredite nude različite kamatne stope u dvije valute. BKS banka tako nudi efektivnu kamatnu stopu od 2,46 posto za kredite u kunama, a 2,04 za kredite u eurima, Istarska kreditna banka Umag je za kunske kredite istaknula efektivnu kamatnu stopu od 2,26 posto, a za eurske od 2,18 posto, dok Raiffeisen banka za kune građanima nudi kamatnu stopu od 2,86 posto, a eure od 2,33 posto.
Prema predviđenom hodogramu, 9. ožujka će u javnim glasilima i Narodnim novinama biti objavljen oglas za subvencioniranje stambenih kredita, od kada će i građani moći bankama podnositi svoje zahtjeve za kredite, dok će 21. ožujka banke u ime svojih klijenata početi s predajom zahtjeva za subvencije APN-u.
Oglas će trajati sve do utroška osiguranih sredstava, odnosno do objave oglasa o prestanku, a kako je već objavilo Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, za ovu godinu za tu mjeru se planira utrošiti 50 milijuna kuna.
Iz APN-a su danas istaknuli da će se zahtjevi od strane kreditnih institucija zaprimati u uredovno radno vrijeme predviđeno za rad sa strankama, od 9 do 14 sati, uz najviše do 200 zahtjeva dnevno po kreditnoj instituciji.
"Zahtjevi zaprimljeni od dana početka subvencioniranja kredita, razmatrat će se prema vremenu zaprimanja potpunih zahtjeva u APN-u, a nepotpuni zahtjevi, kao i zahtjevi zaprimljeni prije dana početka subvencioniranja kredita, neće se razmatrati", napomenuli su.
Dosad odobreno više od 22 tisuće subvencija na stambene kredite
Podsjetimo, Zakonom o subvencioniranju stambenih kredita omogućeno je subvencioniranje mjesečnog iznosa rate ili anuiteta korisnika kredita za stambeni kredit koji uzimaju kod kreditnih institucija za kupnju stana ili kuće, odnosno za izgradnju kuće, a sve u svrhu rješavanja stambenog pitanja.
Subvencija države dodjeljuje se za prvih pet godina otplate kredita, uz mogućnost produženja od dvije godine za svako živorođeno, odnosno usvojeno dijete u razdoblju subvencioniranja kredita.
Produženje subvencija za dodatnu godinu po svakom djetetu omogućeno je i za obitelji koje već imaju djecu u trenutku podnošenja zahtjeva, kao i u slučaju da je podnositelj zahtjeva ili član njegova obiteljskog domaćinstva utvrđenog invaliditeta većeg od 50 posto tjelesnog oštećenja.
Mjeru tako mogu iskoristiti svi građani Republike Hrvatske koji su mlađi od 45 godina i koji u svom vlasništvu nemaju stan ili kuću. Subvencioniranje kredita odobrava se za kupnju stana ili kuće, odnosno gradnju kuće do najviše 1.500 eura po metru kvadratnom odnosno do najvišeg iznosa kredita od 100 tisuća eura u kunskoj protuvrijednosti, pri čemu rok otplate kredita ne smije biti kraći od 15 godina.
Visina subvencije ovisi o indeksu razvijenosti mjesta na kojem se nekretnina kupuje, odnosno gradi, te se kreće od 30 do 51 posto iznosa rate kredita. Najveće subvencije dobivaju oni koji kupuju stan ili kuću ili grade kuću u najnerazvijenijim područjima, dok 30 posto mjesečne rate kredita ide onima koji su odlučili kupiti ili izgraditi nekretninu u urbanim središtima poput Zagreba.
Prema dostupnim podacima, od početka provedbe ove mjere 2017. godine pa zaključno s posljednjim pozivom u ožujku 2021. godine, odobreno je 22.169 zahtjeva za subvencioniranjem stambenih kredita.
Također, APN svakodnevno zaprima nove zahtjeve za dodatnim subvencioniranjem radi rođenja djeteta, zbog čega se ova mjera ujedno smatra važnom u segmentu poticanja demografske obnove. Tako je od 2017. godine do danas u obiteljima koje koriste subvencije rođeno oko pet tisuća djece.
(HINA, 4. 3. 2022.)